Riigikohus on Eesti Vabariigi kõrgeim kohus.
Põhiseaduse kohaselt on Riigikohus kassatsioonikohus ja
põhiseaduslikkuse järelevalve kohus. Riigikohtu pädevus
on sätestatud kohtute seaduses.
Peasakid
Riigikohus jättis läbi vaatamata Erakonna Parempoolsed kaebuse
![Print Print](https://www.riigikohus.ee/sites/all/modules/print/icons/print_icon.png)
Riigikohus jättis läbi vaatamata Erakonna Parempoolsed põhiseaduslikkuse järelevalve individuaalkaebuse. Riigikohus rõhutas tänases lahendis, et põhiseaduslikkuse järelevalve individuaalkaebus ei ole lubatav olukorras, kus kaebajal on oma õiguste kaitseks muud võimalused küll olemas, kuid ta soovib tulemust saada kiiremini.
28. mail pöördus Riigikohtusse Erakond Parempoolsed, paludes tunnistada põhiseadusega vastuolus olevaks õigusnormide puudumise, mis võimaldaksid tõhusalt ära hoida keelatud annetuse kasutamise Euroopa Parlamendi valimiste kampaania rahastamiseks. Erakonna hinnangul annab keelatud allikast pärineva raha kasutamine valimiskampaanias tema konkurentidele ebaausa eelise.
Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium leidis, et kaebus ei ole lubatav, sest kaebajal oli ja on võimalik kaitsta ennast kaebuses väidetud õigusrikkumiste vastu muul viisil, pöördudes näiteks erakondade rahastamise järelevalve komisjoni poole. Kuigi Erakond Parempoolsed leiab, et erakondade rahastamise järelevalve komisjon on olnud järelevalve teostamisel passiivne, ei selgu kaebusest, et ta oleks pöördunud komisjoni poole ja taotlenud käimasoleva järelevalvemenetluse kiiremat või tõhusamat läbiviimist.
Seadused ei sätesta küll eraldi nõudeid valimisreklaamile, kuid sellest ei saa järeldada, et pole ühtegi haldusorganit, mis teostaks järelevalvet seadusevastasest valimisreklaamist tulenevate rikkumiste üle. Nimelt näeb korrakaitseseadus ette, et kui avaliku korra rikkumise kõrvaldamine ei kuulu ühegi muu korrakaitseorgani pädevusse, siis on see politsei pädevuses.
Järelevalveorganite tegevusetust või ebatõhusat tegevust oleks kaebaja saanud vaidlustada kaebuse esitamisega halduskohtule. Kaebajat ei saanud järelevalveorganite ja halduskohtu poole pöördumisel takistada see, et valimisteni oli jäänud vähe aega, sest väidetav õigusvastane olukord mõne kandidaadi valimiskampaania rahastamisel oli avalikkusele ja seega ka kaebajale teada juba enne valimiste algust.
Kui erakond leiab, et võimalik seadusrikkumine võis mõjutada või mõjutas oluliselt hääletamistulemusi, siis on tal lisaks võimalik nõuda Vabariigi Valimiskomisjonilt hääletamistulemuse kehtetuks tunnistamist.
Kohtumäärusega saab tutvuda Riigikohtu veebilehel.
Teate sisestas:
Sandra Sommer
pressiesindaja
5333 9846, 730 9042
sandra [dot] sommerriigikohus [dot] ee